Czerván György: nagy a felelősség az agráriumon
Nagy a felelősség az
agráriumon, hiszen amikor jól teljesít, akkor az ország GDP-je is nő -
mondta Czerván György, a Vidékfejlesztési Minisztérium agrárgazdaságért
felelős államtitkára pénteken Kiskunhalason az MTI-nek.
A GDP-n belül 3,5-4,5 százalék a szűk értelemben
vett agrárium részesedése, de 2011-ben az 1,7 százalékos hazai
gazdasági növekedésnek az agrárium adta több mint a felét, 0,9
százalékot - mondta az államtitkár, aki a VII. Halasi Borudvar
megnyitójára érkezett a csipke városába. Tavaly az aszály miatt
gyengébb teljesítményt tudott nyújtani a szektor, ami kihatott az ország
gazdasági teljesítményére - tette hozzá.
Czerván György szerint
minden esély megvan arra, hogy az idei egy jó mezőgazdasági év legyen.
Az agrárgazdaságért felelős államtitkár szerint a belvízprobléma mára
szinte teljesen megoldódott, a tavaszi munkák két-háromhetes elmaradását
a gazdálkodók jelentős részben már behozták. Lassan az ország
nagy részén azért kell imádkoznunk, hogy az elvetett tavaszi növényekre
jöjjön meg néhány milliméter eső - mondta.
Beszámolt arról, hogy
most folyik az Európai Unióban a 2014-2020 közötti költségvetési
ciklusának a közös agrárpolitikai vitája a Tanács, a Parlament és a
Bizottság között. Czerván György kiemelte, hogy a magyar
érdekekkel ellentétes volna, ha elfogadnák a piacszabályozási változások
között a bizottságnak azt az eredeti javaslatát, amelynek értelmében
2015-ben a szőlőtelepítési jogok rendszere megszűnne.
Ez a lépés a
magyar és az európai bortermelési érdekekkel teljesen ellentétes,
hiszen néhány országban kontrollálhatatlan telepítési és termelési
folyamatokat indítana meg, növelve az importnyomást Magyarországon -
fogalmazott az államtitkár. Hangsúlyozta: az a magyar álláspont - és a
tagállamok többsége is azt támogatja -, hogy ne kerüljön kivezetésre
2015-ben ez a rendszer.
Czerván György emlékeztetett arra: most a
szőlőtelepítés csak telepítési jog birtokában végezhető, ha ezt
megszüntetnék, gyakorlatilag bárki telepíthetne bárhova szőlőt, a nem
szabályozott termelésnövekedés pedig a minőség iránt elkötelezett
európai borpiac zavarait idézné elő. Nem véletlen, hogy valamennyi
európai bortermelő ország - így többek között Franciaország és
Olaszország is - tiltakozik a rendszer megszüntetése ellen és
kompromisszumos javaslatként egy új engedélyezési rendszer bevezetésére
tettek javaslatot 2019-től.